Forskrift om endring i forskrift om utdanningsstøtte og forskrift om endring i forskrift om godkjenning for utdanningsstøtte i Norge
Norges institusjon for menneskerettigheter (NIM) støtter departementets forslag om å gjøre særskilt unntak fra kravet om at utdanning i sørsamisk språk i utlandet skal være på fulltid. Forslaget bidrar til å gjennomføre Grunnlovens målsetning om å utvikle samisk språk. NIM har ingen ytterligere merknader.
Forslag om begrensnings- og derogasjonsadgang i Grunnloven
NIM har send et høringsinnspill til Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité om grunnlovfesting av en derogasjonshjemmel og en begrensningshjemmel i Grunnlovens menneskerettighetskapittel.
![Forsiden på rapporten "Canary in the Coal Mine – Sámi Rights and Climate Change in Norway"](https://www.nhri.no/wp-content/uploads/2024/01/Report_Canary_in_the_Coal_Mine-cover-1-400x540.jpg)
Canary in the Coal Mine – Sámi Rights and Climate Change in Norway
Den eskalerende globale klimakrisen reiser komplekse spørsmål der jussen, politikken og vitenskapen møtes. NIMs rapport «Canary in the Coal Mine – Sámi Rights and Climate Change in Norway» utforsker hvordan klimaendringer påvirker samisk kultur.
![Forsiden på rapporten "Canary in the Coal Mine – Sámi righst and Climate Change in Norway"](https://www.nhri.no/wp-content/uploads/2024/01/Canary-in-the-Coal_mine-nettsak-300x199.png)
NIM mener staten må gjøre mer for å beskytte samiske rettigheter mot både klimaendringer og naturinngrep
Det kommer frem i rapporten «Canary in the Coal Mine», som NIM lanserer i dag.
![Forsiden på rapporten "Canary in the Coal Mine – Sámi righst and Climate Change in Norway"](https://www.nhri.no/wp-content/uploads/2024/01/Canary-in-the-Coal_mine-nettsak-300x199.png)
Kanarifugl i kullgruven – samiske rettigheter og klimaendringer i Norge
Den eskalerende klimakrisen reiser komplekse spørsmål i skjæringspunktet mellom juss, politikk og vitenskap. Klimaendringene truer realiseringen av en rekke menneskerettigheter, inkludert retten til et levelig miljø, liv, privatliv og hjem og helse. Formålet med denne rapporten er å undersøke hvilken menneskerettslig beskyttelse den samiske befolkningen, som på mange måte er «kanarifuglene i kullgruven» for klimaendringene i Norge, har.
Høringssvar om ekspertgrupperapport om barn i fattige familier
NIM har svart på høring om ekspertgruppen om barn i fattige familier sin rapport «En barndom for livet – Økt tilhørighet, mestring og læring for barn i fattige familier». NIM har ikke gått nærmere inn i alle forslagene og vurderingene til ekspertgruppen. I dette høringssvaret fremheves enkelte sider ved utredningen. Først gjennomgås menneskerettslige forpliktelser som er særlig relevante når det gjelder barn i fattige familier og hvordan ekspertgruppens rapport behandler disse. Deretter kommenterer vi anbefalingen om å innta en bestemmelse om barnets beste i sosialtjenesteloven. NIM understreker også viktigheten av å gjennomføre menneskerettslige vurderinger i oppfølgingen av rapporten.
Skriftlig innspill til Justiskomiteens høring av Prop. 36 S (2023- 2024) – Opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner (2024-2028)
Etter NIMs syn inneholder den nye opptrappingsplanen mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner. gode og dekkende vurderinger av voldssituasjonen i Norge. Imidlertid savner NIM generelt mer konkrete, forpliktende og mål- og- etterprøvbare tiltak. I tillegg mener NIM det er behov for flere tiltak for å styrke krisesentertilbudet, flere tiltak rettet mot særlig utsatte grupper, og at det er viktig at det sikres tilstrekkelig med ressurser til å gjennomføre planen, også i et langtidsperspektiv.
NOU 2023: 13 – «På høy tid. Realisering av funksjonshindredes rettigheter.»
NIM meiner utgreiinga gir eit breitt og godt grunnlag for vidare arbeid med å styrke realiseringa av menneskerettane til personar med funksjonsnedsetjingar, både etter CRPD og andre menneskerettskonvensjonar. NIM vil understreke at ei grundig oppfølging av utgreiinga, saman med ei rekkje andre utgreiingar om rettane til personar med funksjonsnedsetjingar av nyare dato er eit viktig steg for å sikre og styrke realiseringa av menneskerettane personar med funksjonsnedsetjingar. NIM meiner også at det er viktig med ei menneskerettsleg tilnærming i oppfølginga og at det vert løyva tilstrekkeleg med ressursar til dei ulike aktørane som skal gjennomføre tiltaka som vert iverksett, og at personar med funksjonsnedsetjingar sine sivilsamfunnsorganisasjonar vert involvert i oppfølginga.
![Bildet viser flere store brungrå betingklosser oppstilt i parallelle rekker.](https://www.nhri.no/wp-content/uploads/2024/01/holocaust-minnesmerke-berlin-300x200.jpg)
Den internasjonale Holocaustdagen
Den 27. januar er det Den internasjonale Holocaustdagen. I disse svært urolige og usikre tider er denne dagen en viktig mulighet til å øke bevisstheten om de mekanismene og prosessene som kan føre til folkemord.
NOU 2023: 25 Omstilling til lavutslipp
NIM mener utvalget har levert en grundig utredning om veivalg for klimapolitikken frem mot klimalovens mål om at Norge skal bli et lavutslippssamfunn i 2050 . NIM har i høringssvaret prioritert å gå nærmere inn på forslagene som enten reiser eller har side til sentrale materielle eller prosessuelle menneskerettslige spørsmål, særlig Grunnloven § 112. NIM mener utvalget har flere gode anbefalinger som bør følges opp raskt for å fremme og beskytte menneskerettighetene, særlig å (i) videreutvikle/styrke klimaloven og etablere et uavhengig klimapanel/klimaråd, (ii) styrke konsekvensutredning og vurderinger av klimaeffektene av forbrenningsutslipp i norsk petroleumsforvaltning og (iii) vurdere når plikten til å nekte PUD etter Grunnloven § 112 inntrer i en strategi for sluttfasen av norsk petroleumsvirksomhet, og ikke gi ytterligere PUD-tillatelser inntil en slik strategi og vurdering er ferdigstilt.