Forslag til lov om statens kommisjon for partnerdrap
Etter NIMs syn vil en permanent kommisjon for partnerdrap bidra til bedre etterlevelse av Norges internasjonale forpliktelser etter bl.a. Istanbulkonvensjonen og EMK, fordi den gjennom avdekking av feil og mangler i eksisterende lovverk og praksis vil kunne videreutvikle og forsterke forebyggingsarbeidet mot partnerdrap og alvorlig partnervold. NIM mener forslaget til lov om statens kommisjon for partnerdrap vil kunne bidra til økt gjennomføring av statens sikringsplikt etter menneskerettighetene.
Valdtektutvalets utgreiing, NOU 2024: 4 «Voldtekt – et uløst samfunnsproblem»
NIM mener utvalget har levert en grundig utredning som identifiserer en lang rekke store og alvorlige utfordringer i myndighetenes arbeid med å forebygge og bekjempe voldtekt. Videre mener NIM at utvalgets forslag til tiltak er godt forankret i menneskerettslige plikter, og egnet til å sikre bedre etterlevelse av Istanbulkonvensjonen når det gjelder voldtekt. NIM gir blant annet særlig støtte til utvalgets forslag om å inkorporere Istanbulkonvensjonen i menneskerettsloven, om å forbedre helsetilbudet til overgrepsutsatte barn, å sikre likeverdige tjenester for utsatte og sårbare grupper voldtektsutsatte, og en forskningsbasert evaluering av etterforskningen av voldtektssaker.
Skriftlig innspill til Justiskomiteens høring av Prop. 36 S (2023- 2024) – Opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner (2024-2028)
Etter NIMs syn inneholder den nye opptrappingsplanen mot vold og overgrep mot barn og vold i nære relasjoner. gode og dekkende vurderinger av voldssituasjonen i Norge. Imidlertid savner NIM generelt mer konkrete, forpliktende og mål- og- etterprøvbare tiltak. I tillegg mener NIM det er behov for flere tiltak for å styrke krisesentertilbudet, flere tiltak rettet mot særlig utsatte grupper, og at det er viktig at det sikres tilstrekkelig med ressurser til å gjennomføre planen, også i et langtidsperspektiv.
NOU 2023: 5 Den store forskjellen. Om kvinners helse og betydningen av kjønn for helse
NIM mener at utredningen gir et solid kunnskapsgrunnlag for videre arbeid med å fremme og å forbedre kvinners helse. Etter NIMs syn er anbefalingene til tiltak som utvalget fremmer egnet til å forbedre etterlevelsen av kvinners rett til helse. I høringssvaret løfter NIM særlig enkelte av gruppene kvinner som omtales i utredningen. Disse er eldre kvinner, samiske kvinner, papirløse kvinner og kvinner som soner i fengsel, samt voldsutsatte kvinner. NIM stiller seg i hovedsak bak anbefalingene til tiltak i utredningen, og mener videre at departementet også bør iverksette tiltak for å forbedre helsesituasjonen til øvrige utsatte grupper kvinner som omtales i utredningen, men der utvalget ikke foreslår egne tiltak.
NOU 2022: 21 Strafferettslig vern av den seksuelle selvbestemmelsesretten
NIM har avgitt høringsuttalelse til NOU 2022: 21 Strafferettslig vern av den seksuelle selvbestemmelsesretten, hvor Straffelovrådet har foreslått en rekke endringer i straffelovens kapittel 26 om seksuallovbrudd.
Innspill til Straffelovrådets arbeid med å gjennomgå straffelovens kapittel om seksuallovbrudd
NIM har skrevet et innspill til straffelovrådet hvor vi gjør rede for hvilke krav menneskerettighetene stiller til lovgivning på straffelovens bestemmelser om seksuallovbrudd og en såkalt «samtykkelov». Et menneskerettslig krav er at individets fysiske og psykiske integritet og seksuelle selvbestemmelsesrett må sikres ved at ufrivillig seksuell omgang er kriminalisert i nasjonal lovgivning. Det er også klart, etter menneskerettighetene, at det ikke kan kreves fysisk motstand for at noe skal anses som voldtekt. Samtidig setter ikke menneskerettighetene spesifikke krav til hvordan lovteksten utformes for å ivareta disse menneskerettslige kravene. Videre er det et ufravikelig krav at det fremgår rimelig presist av lovgivningen hvilke handlinger som dekkes av straff. NIM mener menneskerettighetene tilsier at det er behov for at straffelovens bestemmelser om seksuallovbrudd endres slik at de i større grad fanger opp ufrivillig seksuell omgang. Situasjoner der en person verbalt eller gjennom annen kommunikasjon har avvist den seksuelle omgangen, er slik NIM ser det ikke tilstrekkelig dekket i dagens straffelovgivning.
Skriftlig innspill til forebyggings- og behandlingsreformen på rusfeltet
NIM har sendt rapporten «Rus og menneskerettigheter» som skriftlig innspill til Helse og omsorgsdepartementet. Rapporten er å regne som NIMs innspill til regjeringens planlagte forebyggings- og behandlingsreform på rusfeltet.
Ratifikasjon av ILO-konvensjon nr. 190 om avskaffing av vald og trakassering i arbeidslivet, og endringar i arbeidsmiljølova sitt regelverk om trakassering
NIM meiner at ratifikasjonen av ILO-konvensjon nr. 190 om avskaffing av vald og trakassering i arbeidslivet, og dei føreslegne endringane om presiseringar i arbeidsmiljølova sine føresegner om trakassering og seksuell trakassering, vil kunne bidra til betre etterlevinga av statens menneskerettslege plikt til å førebygge og nedkjempe vald og trakassering, inkludert seksuell trakassering.
Meld. St. 40 (2020-2021) – Norges handlingsplan for å nå bærekraftsmålene innen 2030
NIM har sendt inn høringsinnspill til kommunal- og forvaltningskomiteen på Stortinget, i forbindelse med høring av Meld. St. 40 (2020-2021) «Mål med mening – Norges handlingsplan for å nå bærekraftsmålene innen 2030». I høringsinnspillet tar NIM opp at vi savner et tydelig skille i meldingen mellom politiske mål og folkerettslige forpliktelser, og etterlyser en forpliktelse til å gjøre menneskerettslige vurderinger i alle relevante politiske tiltak som kan påvirke menneskerettighetene. Høringen kan du følge på Stortingets nettsider.
![Ansikt på ung mann i dunkel, blå belysning som er malt med tårer i regnbueflaggets farger](https://www.nhri.no/wp-content/uploads/2021/10/christian-sterk-218727-unsplash-300x199.jpg)
Forslag til regulering av «konverteringsterapi»
NIM mener at departementets forslag til forbud mot «konverteringsterapi» er innenfor rammene av Norges menneskerettslige forpliktelser. Vi mener også at menneskerettighetene gir rom for å gå noe lengre enn forslaget legger opp til.